Vanja Hvala
Voditeljica programa
Katja Brišar
Tehnična urednica programa
Minister dr. Jože Podgoršek s sodelavci se je na povabilo Kmetijsko gozdarske zadruge Idrija včeraj mudil na delovnem obisku v Idrijskih Krnicah, kjer se je sestal na delovnem srečanju s predstavniki idrijske in cerkljanske občine, z vodstvom Zadružne zveze Slovenije in Idrijsko-Cerkljanske razvojne agencije ter s predstavniki Kmetijske zadruge Idrija in kmetov.
Pogovarjali so se o razvojnih potencialih gorskih območij, priložnostih v novem programskem obdobju 2023-2027, o pomenu zadružništva, o možnostih izvajanja storitev dolgotrajne oskrbe v okviru dopolnilne dejavnosti na kmetiji, o eko regiji ter o škodi po divjadi. Minister s sodelavci si je ogledal tudi kmetiji Pri Kendu in Krnčan, ki sta lahko primera dobrih praks uspešnih hribovskih kmetij.
Sestanek ministra za kmetijstvo dr. Jožeta Podgorška v Idrijskih Krnicah je potekal med obiskoma dveh uspešnih krniških kmetij, Pri Kendu in Krnčan, ki sta se usmerili v pridelavo mleka ter predelavo tega v mlečne izdelke. Minister Podgoršek.
Izjava
Jože Podgoršek o krniških kmetijah
Zahtevne
pogoje gorskega kmetovanja, ki jih tudi pri odločanju o sredstvih ne gre
enačiti z nižinskimi kmetijami, so izpostavili tudi predstavniki
občin Idrija in Cerkno. Cerkljanski župan Gašper Uršič.
Tudi
gospodar na kmetiji Krnčan Janez Lapajne je izrazil pričakovanje,
da gorski kmetje v tem pogledu ne bodo pozabljeni.
Po besedah direktorice Kmetijsko gozdarske zadruge Idrija Tine Podobnik je eden od ključnih dejavnikov za ohranitev gorskih kmetij in njihove povezave z zadrugami tudi ohranjanje ustrezne višine odkupnih cen mleka in mesa.
Kmetje so na delovnem srečanju z ministrom izpostavili tudi problematiko škode, ki jo kmetijam povzroča divjad, zlasti divji prašiči in jelenjad. Minister je pozval kmete k rednemu prijavljanju škod po divjadi.
Izjava
Jože Podgoršek o nujnosti prijavljanja škod po divjadi
Minister je na delovnem srečanju v Idrijskih Krnicah predstavil tudi nekatere spremembe, ki jih območjem z omejenimi dejavniki, torej tudi gorskim kmetijam, prinaša novo programsko obdobje 2023-2027, ko se ukinja fiksni del plačila (to bo po novem odvisno od točk kmetijskih gospodarstev), uvaja pa se tudi degresija plačil OMD. V strateškem načrtu 2023-2027 se predvideva 44 milijonov evrov sredstev, ki jih bo potrebno razdeliti še toliko bolj natančno, zato so prej omenjeni pristopi nujni. Uvajajo se številne novosti, kot so podpore za proizvodno vezana plačila za krave dojilje in rejo govedi v podporo zlasti tistim rejcem, ki sledijo standardu izbrana kakovost. Višjih podpor bodo deležne tudi kmetije, ki se ukvarjajo z ekološkim kmetijstvom.
Pogovarjali pa so se tudi o vključitvi idrijske regije v spodbude, ki bodo namenjene »ekoregijam«, kot je idejo na srečanju z ministrom predstavila direktorica ICRA Jožica Lazar. Ekoregija namreč vzpostavlja partnerstva javno-zasebnega sektorja z vključenimi deležniki s področja kmetovanja in ekološkega kmetovanja na povezanem zaokroženem območju ter s tem krepi položaj kmetijskih gospodarstev ter ekoloških kmetijskih gospodarstev v verigi vrednosti preskrbe s hrano.
Metka Rupnik
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!