Neža Vončina
Voditeljica programa
Katja Brišar
Tehnična urednica programa
Petstoletno rudarjenje v Idriji je pustilo velike posledice, ki se odražajo v rudarski škodi in degradiranem okolju na vplivnem območju rudnika ter tudi v zdravstvenem stanju nekdanjih rudarjev. Poslanska pobuda Sama Bevka, da sistemsko uredi sanacijo in financiranje rudarske škode in degradiranega območja v mestu Idrija ter uredi odlagališče za odpadke, obremenjene z živim srebrom, pa, kot kaže, ne bo uslišana. Država iz proračuna sedaj financira vzdrževanje nezalitega dela jame in monitoring vplivnega območja rudnika, do dodatnih državnih sredstev pa bi bila Idrija upravičena le - tako je razumeti odgovor vlade - če se bi zgodil nek nenaden, nepričakovan dogodek kot posledica rudarjenja.
Kljub sanaciji rudišča se premiki na površju še dogajajo
V svoji poslanski pobudi vladi, Bevk izpostavlja, da je bila na osnovi elaborata rudarske škode iz leta 1992, kjer je bila popisana in ocenjena škoda na objektih in infrastrukturi na vplivnem območju rudnika ter kasneje vključena tudi rudarska škoda, ta v višini 254.000 evrov nazadnje izplačana v letu 2014, v celotnem obdobju izplačevanja pa skupno v višini dobrih 6 milijonov evrov. Leta 2017 je bila izvedena še likvidacija Rudnika živega srebra kot podjetja, čeprav ni bila dokončana sanacija celotnega okolja in objektov na vplivnem območju rudnika v mestu Idrija, poudarja Bevk. Center za upravljanje z dediščino živega srebra kot naslednik Rudnika izvaja monitoring in ob ponovnem inženirskem kartiranju 2018, kaže na nove pojave plazenja, zdrse, ugrezanja, hidrološke probleme in druge pojave, ki ogrožajo prebivalce in celotno infrastrukturo, kljub izvedeni sanaciji rudišča se točke na površini še vedno premikajo.
Kam z gradbenimi odpadki, obremenjenimi z živim srebrom?
Približno 37 tisoč ton živega srebra, kolikor ga je v času obratovanja rudnika izpuhtelo v okolje mesta, še danes predstavlja okoljsko breme, ki se odraža tudi v z živim srebrom obremenjenih zemljinah, gradbenih odpadkih pri posegih na degradiranem območju, saj v Sloveniji nimamo uradnega odlagališča za tovrstne odpadke. Bevk opozarja na za državo zavezujoč zakon o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija. Na vlado je naslovil poslanski pobudi. V prvi jo poziva, da sistemsko uredi sanacijo rudarske škode in degradiranega okolja v mestu Idrija ter uredi odlagališče za odpadke, obremenjene z živim srebrom, ki je posledica rudarjenja, ter da za ta dela v državnem proračunu zagotovi ustrezna finančna sredstva.
Daje tudi pobudo vladi za sklic posveta na to temo, na katerem bi sodelovali predstavniki ministrstev za okolje in prostor, za gospodarstvo, za kulturo in ministrstva za zdravje, Službe vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko, Centra za upravljanje z dediščino živega srebra Idrija ter krajevne skupnosti in občine Idrija.
Vlada: Z zaprtjem RŽS usahnila tudi pravica do rudarske škode
Iz odgovora vlade je razvidno, da ne načrtuje sredstev za ta namen. Kot je zapisala v odgovoru na poslansko vprašanje, je 500-letno pridobivanje živega srebra pustilo breme s posledicami na okolju, a je z likvidacijo Rudnika kot podjetja usahnila tudi pravica do izplačila rudarske škode, ki jo je rudnik povzročal z odkopavanjem rude in pridobivanjem živega srebra. Od leta 1996 do vključno 2011 so bili, tako meni vlada, s sredstvi ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo za rudarsko škodo v višini dobrih 6 milijonov evrov sanirani vsi objekti, popisani v elaboratu.
Dodatna državna sredstva le v primeru nepričakovanih dogodkov
Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo Centru za upravljanje z dediščino živega srebra Idrija zagotavlja finančna sredstva za izvajanje vzdrževanja nezalitega dela jame in monitoring vplivnega območja idrijskega rudnika. Po mnenju vlade rezultati merjenj v okviru monitoringa kažejo, da se stanje po prekinitvi odkopavanja rude in pridobivanja živega srebra počasi umirja, da pa so posledice še vedno prisotne. Do nenadnih in nepričakovanih dogodkov v času po zaprtju rudnika ni prišlo. Če bi se tak dogodek zgodil, pa je vlada zavezana ravnati v skladu z določili zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami, je še zapisano v vladnem odgovoru na poslansko pobudo.
Izložbeno steklo na mestu, kjer je prej stal bankomat v Sp. Idriji
Tudi o problematiki interneta, ukinjanju pošt, bank, bankomatov
Danes je Bevk na vlado naslovil še pisno poslansko pobudo glede siromašenja storitev in slabšanja kakovosti življenja prebivalcev na podeželju v Sloveniji zaradi slabše dostopnosti do interneta, ukinjanja poštnih in bančnih poslovalnic ter pisarn nekaterih državnih ustanov, pri čemer je za primer navedel kraje v idrijski občini.
Prisluhnite pogovoru, ki ga je posnela Metka Rupnik.
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!