Melita Pavšič Levpušček
Voditeljica programa
Na sedežu podjetja Etra v Ljubljani je danes dopoldne potekala novinarska konferenca koncerna Kolektor, na kateri so predstavili novo vodstvo, nov poslovni model in trenutno finančno poslovanje koncerna.
Javnosti so se predstavili nov predsednik uprave, Valter Leban, in člana, Darja Petrič in Žiga Kogej. Leban je 1. aprila zamenjal dosedanjega prvega moža koncerna Radovana Bolka.
Stojan Petrič, še en nekdanji predsednik uprave v tem koncernu, je poudaril, da se je Kolektor pri praksi iskanja vodilnih kadrov znotraj podjetja zgledoval po nemškem podjetju Bosch oz. njegovem ustanovitelju Robertu Boschu. Notranji kadri so seznanjeni z delovanjem podjetja in zaposlenimi, pri zunanjih ljudeh pa spoznavanje obojega vzame določen čas, sam ocenjuje, da najmanj 2 leti.
Podal je tudi kratko zgodovino koncerna od leta 1994, ko je bilo v skupini 6 podjetij, ki so letno ustvarila 30 milijonov prometa, koncern pa je bil v nemški in ameriški lasti. Danes je koncern v veliki meri slovenski, ameriški delež je odkupljen, za letos pa v načrtujejo preseči milijardo evrov prihodkov, pri čemer se opirajo na dober prvi kvartal poslovanja v letu 2022. Zastavili so si tudi impresiven cilj do leta 2030 povečati prihodke na milijardo in pol, pri čemer bi vsaka od treh konstitutivnih enot morala "prispevati" tretjino – 500 milijonov evrov.
V nadaljevanju so vodje treh Kolektorjevih enot podali svoj pogled na sedanjost in prihodnost strateških skupin podjetja.
Primož Bešter, ki z Marjanom Drmoto vodi Kolektor Mobility, podjetje z 59-letno zgodovino, je predstavil to strateško skupino s sedežem v Idriji. Enota ima 3400 zaposlenih, letos pričakujejo 395 mio € prometa, izdelujejo pa dele za osebna in gospodarska vozila ter industrijo. Velikopotezni cilj 500-ih milijonov prihodkov do 2030 načrtujejo doseči predvsem na področjih hibridike, magnetike in elektronskih komponent.
Njihov strateški cilj je sicer spremeniti tržno vlogo iz pretežno proizvajalca komponent v proizvajalca sistemov ter, kakor tudi drugje v koncernu, digitalizacija procesov.
Marko Trampuž (sodirektor Tine Vadnal) je predstavil delo in načrte v enoti Kolektor Construction, ki jo sestavljata Kolektor Koling in Kolektor CPG. Skupina ima 950 zaposlenih in predvideva 395 mio € prometa v letu 2022. Deluje na področjih visokih gradenj in infrastrukture (projektiranja in gradnje stanovanj, gradnje prometne infrastrukture in inženirskih objektov). V seznamu gradbeniških projektov imajo preko 200 referenčnih objektov.
Stanje na svetovnem trgu seveda tudi njim povzroča težave pri poslovanju, pri čemer naštejejo rušenje dobavnih verig, povišanje cen, pomanjkanje delovne sile in nizko produktivnost. Tudi njihov cilj je do leta 2030 doseči 500 mio € prodaje, pri čemer pa, priznavajo, slovenski trg ne bo zadostoval.
Na razvojnem področju načrtujejo manj hrupne asfalte in zelen beton, ukvarjajo pa se tudi z digitalizacijo celotnega procesa gradnje, katere podatki bodo dosegljivi lastniku stavbe, poleg seveda digitalnega upravljanja stavbe oziroma t. i. pametnih objektov.
Njihove želje so ohraniti prednost na domačem trgu (zadržati surovinske baze) in nadaljevati investicije v opremo in razvoj ter znanje zaposlenih. Pri investiciji v orodno garnituro navajajo vlaganja v stroje za kopanje tunelov, s čimer so postali edino slovensko podjetje, sposobno takšnega inženirskega podviga.
Za dosego načrtovane rasti prodaje se bodo morali ozreti tudi na tuje trge, pri čemer pa so ukleščeni med Scilo severa in Karibdo juga. Na trge južnega Balkana zaradi družbenih razmer pristopajo s previdnostjo, na trgih srednje Evrope (Italija, Nemčija, Avstrija) pa velja velika zaščita domačih izvajalcev, ki jim tamkajšnje delo močno otežuje.
Rok Vodnik skupaj s Francem Florjančičem vodi enoto Kolektor Technologies, ki izdeluje sisteme srednje- in visokoenergetskih omrežij, sisteme za pripravo pitne in tehnološke vode z detekcijo puščanja na omrežjih, rešitve za industrijo 4.0 in rešitve z uporabo UI in robotike.
Kolektor Technologies zaposluje 950 ljudi v šestih podjetjih in štirih državah (Slovenija, Srbija, Poljska in Švedska). Letos načrtujejo 216 mio € prometa, tudi oni imajo v načrtu do leta 2030 ustvariti 500 mio € prihodkov. 400 milijonov naj bi zaslužili z organsko rastjo, 100 pa z akvizitacijo drugih podjetij.
Želijo si postati v Evropi prepoznavno tehnološko podjetje, razširiti portfelj družb in prodreti na nove trge v zahodni in srednji Evropi.
Primož Božič
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!