Simona Skočir
Voditeljica programa
Na sedežu podjetij Gostol TST in ATUM na Čiginjskem polju bodo danes predstavljali knjigo Užaljeno maščevanje, katere podlaga so pričevanja Slovencev o italijanskih fašističnih taboriščih. Dogodek organizirata Knjižnica Cirila Kosmača in društvo Myra Locatelli iz Volč, na dogodku pa bodo spregovorili avtorji Oto Luthar, Marta Verginella in Urška Strle.
Kakor je povedala zgodovinarka dr. Urška Strle, je knjiga nasledek projekta, ki se je začel pred dobrim desetletjem in je zajemal pogovore z zadnjimi še živečimi slovenskimi civilniim interniranci v italijanskih taboriščih. Iz Slovenije naj bi bilo takih ljudi med 30.000 in 40.000
Po javnem pozivu v časopisih se jim je javilo 54 nekdanjih internirancev, v času druge svetovne vojne pa so to bili večinoma otroci oziroma nepolnoletna mladina. Pretipkani pogovori z njimi pa zavzemajo 1200 strani, je povedala Strletova, ki je večino teh pogovorov opravila sama.
Njihov namen je bil nagovoriti ljudi, da povedo lastne izkušnje in da jih strokovnjaki kontekstualizirajo v zgodovinsko študijo, še pomembneje pa je, dodaja Strletova, da so nekdanji interniranci dobili občutek, da njihova izkušnja ni pozabljena, saj so italijanska taborišča v evropskem zgodovinskem prostoru mnogo manj prisotna kot nemška.
Pogovor o knjigi bo prvič potekal na lokaciji nekdanjega taborišča. Po besedah Strletove je bilo v Čiginju interniranih okoli 600 polnoletnih moških in v okviru teh pogovorov niso našli nobenega pričevalca, ki bi bil tam zaprt, so pa v spominskih zapiskih pisatelja Vitomila Zupana našli omembo taborišča.
Natančno število vseh italijanskih civilnih taborišč med 2. svetovno vojno ni znano, na današnjem slovenskem ozemlju so za te namene uporabljali večinoma zapore, zbirna taborišča pa so bila še v Logatcu, Zdravščini na italijanski strani meje, Kostanjevici na Krasu, načrtovano je bilo tudi v Dolenji Trebuši, vendar do njega ni nikoli prišlo.
Predstavitev knjige se bo torej odvila danes na lokaciji podjetja Gostol TST, pričenjajo ob 18. uri, za pogovor in pomenek bodo na voljo vsi trije avtorji, predvsem pa Strletova vabi vse tiste, ki bi želeli z njimi deliti zgodovinski spomin, saj se projekt zbiranja pričevanj še ni končal.
Primož Božič
Naslovna fotografija: Utrinek iz prireditve leta 2015, ko so na lokaciji nekdanjega taborišča bna Čiginju postavili spominsko obeležje
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!