Simona Skočir
Voditeljica programa
Občina Kanal je danes na Inšpektorat RS za okolje in prostor podala prijavo suma kršitve okoljevarstvenega dovoljenja za sosežig v cementarni Salonit Anhovo. Po njihovih trditvah so dovoljenje v zadnjih dveh letih v Salonitu kršili v več kot 100 primerih.
S tem dejanjem je občinska uprava sledila sklepu občinskega sveta iz 2. izredne seje z dne 6. junija letos, ki ji je nalagal, da na seji predstavljene podatke Civilne iniciative Danes preuči in po potrebi poda prijavo.
Za prijavo so se odločili zaradi ponavljajočih se in očitno namernih kršitev okoljevarstvenega dovoljenja, je povedal kanalski župan Miha Stegel:
"Našli smo prek 100 kršitev okoljevarstvenega dovoljenja v zadnjih dveh letih, med njimi preseganje dnevnih povprečnih vrednosti [emisij, op. av.], sežiganje odpadkov pri prenizki temperaturi, kar je izjemno nevarno za zdravje ljudi, nepravilnega ravnanja v izjemnih primerih, kot so odpovedi merilnih in čistilnih naprav, in preseganje največjega dovoljenega masnega pretoka dimniškega prahu."
Ob tem na občini pravijo tudi, da so podatke o meritvah temperature, ki so jih pred časom zahtevali od Salonita, prejeli v neustrezni obliki. Poslali so jim namreč polurna povprečenja temperature, medtem ko bi na občini radi absolutne vrednosti meritev.
Kakor so zapisali v prijavi, so v dveletnem obdobju našli 52 dni, v katerih je cementarna presegala povprečno dnevno mejno vrednost dušikovih oksidov (NOx). Pri tem na občini trdijo, da bi morali upoštevati omejitev 550 mg/m3, kar je omejitev z upoštevano 10-odstotno merilno negotovostjo, v cementarni pa jo računajo z 20-odstotno negotovostjo, kar je sicer dovoljeno, vendar nerazumljivo, ker je naprava za merjenje NOx kalibrirana z 10-odstotno negotovostjo.
Nadalje so v devetih primerih ugotovili sosežig odpadkov pri prenizkih temperaturah, kar pomeni, da v tem času niso razpadle najnevarnejše snovi, ki nastanejo pri sosežigu, tj. dioksini in furani. Emisije slednjih se ne merijo stalno, ampak le dvakrat letno.
Tretji sklop prijavljenih kršitev se nanaša na neizvajanje ukrepov v primeru okvar v proizvodnji ali na merilnih in čistilnih sistemih. V takih primerih se lahko denimo zmanjša ali prekine dovajanje odpadkov v sosežig, primerov, ko se kljub daljšemu obdobju tovrstnih izrednih razmer v cementarni niso odzvali, so našteli 15.
V zadnjih dveh letih so našli tudi tri primere, ko so na glavnem dimniškem izpustu v cementarni presegli največji dovoljeni masni pretok prahu. Okoljevarstveno dovoljenje jim omogoča izpust do 12,4 kg/h, zabeležena preseganja so se vrtela okoli dvakrat višjih količin. Kakor pravijo na občini, je ta številka pomembna zato, ker omejuje absolutne skupne emisije cementarne.
Po pregledu podatkov o emisijah za leto 2021 in 2022 so na občini ugotovili tudi, da so v cementarni v 14 primerih presegli najdaljši čas obratovanja sosežiga ob preseganju mejnih vrednosti emisij. Ob preseganju katerekoli merjene emisije lahko sosežig neprekinjeno teče največ 4 ure skupaj.
Isti člen (8.1.8) okoljevarstvenega dovoljenja zapoveduje tudi, da lahko ob preseganju mejnih vrednosti emisij cementarna na leto deluje največ 60 ur, kar so v Salonitu prav tako presegli. Skupno je cementarna v letu 2021 ob preseganju dovoljenih emisij vsaj ene snovi delovala 650 ur, v letu 2022 pa kar 1077 ur.
V cementarni naj bi tudi kršili določilo, ki pravi, da mora upravljavec sosežiga po izrednih razmerah čimprej vzpostaviti normalno obratovanje tehnološkega procesa. Na občini trdijo, da so včasih s težavami delovali tudi po dva ali tri dni. Prav tako bi morali po prekinitvi sosežiga zagotoviti brezhibno delovanje celotnega sistema, kar so v cementarni prav tako večkrat kršili.
V prijavo so zapisali tudi sum, da so nekateri podatki v letnem poročilu in dnevnih meritvah nerealni oziroma ne odražajo dejanskega stanja. Kot primer so na občini navedli občasne meritve živega srebra in kloridov, v času katerega so doziranje odpadkov zmanjšali na četrtino običajnega, ob tem pa v poročilu zapisali, da je cementarna delovala v maksimalnem obsegu.
Na občini Kanal so Inšpektoratu predlagali, da prijavo preuči in kršitelju naloži globo, v primeru ugotovljenih ponavljajočih, sistemskih ali hujših kršitev pa izvajalcu prepove obratovanje in odvzame okoljevarstveno dovoljenje.
V Salonitu so v izjavi za javnost že pred novinarsko konferenco dejali, da dosedanji pregled očitkov, ki so jih nanje naslovili na izredni seji, po njihovo ni pokazal neskladij. Odgovore na vprašanja sicer še vedno pripravljajo, so med drugim zapisali.
Primož Božič
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!