Melita Pavšič Levpušček
Voditeljica programa
Katja Brišar
Tehnična urednica programa
Namakalni sistem Vogršček naj bi s 1. januarjem prihodnjega leta iz državne prešel v last občin, na katerih ozemlju je zgrajen, je na včerajšnji novinarski konferenci napovedal Milan Turk, župan občine Šempeter-Vrtojba. Z morebitnim prevzemom bodo občine dobile tudi nalogo prenove glavnega razvoda, za kar bo sredstva prispevalo Ministrstvo za kmetijstvo, vendar bo za to potrebno podpisati pogodbe z lastniki zemljišč.
Koordinacijo aktivnosti je prevzela občina Šempeter-Vrtojba, poleg nje pa bodo solastnice postale tudi Mestna občina Nova Gorica in občine Miren-Kostanjevica, Renče-Vogrsko in Ajdovščina. Slednje se nova ureditev sicer tiče v manjši meri, saj se iz Vogrščka s posebnim vodom namaka le črniško polje.
Pogodbo o prenosu lastninske pravice so občine z Ministrstvom za kmetijstvo pravzaprav podpisale že lani, ključna stopnica na poti do obnove pa bodo prav pogodbe o namakanju z lastniki zemljišč. Ministrstvo bo objavilo razpis za sredstva, vendar si prej želijo zagotoviti, da bo uporabnikov namakalnega sistema dovolj:
je povedal Leon Ravnikar iz direktorata za kmetijstvo, ki dodaja, da je na območju namakalnega sistema evidentiranih 1500 lastnikov oziroma solastnikov.
V tem programskem obdobju, ki se zaključi leta 2027, je za tovrstne obnove na voljo 10 milijonov evrov. Pri obnovi se računa na postopnost, poleg sredstev pa jo omejuje tudi hkratna uporaba namakalnega sistema, zaradi katere se bo obnova morala omejiti na zimske mesece.
Namakalni sistem Vogršček je z 960 hektarji eden večjih v državi, razvodi obsegajo okrog 200 kilometrov cevi, optimistična ocena zmožnosti za obnovo pa je 20 kilometrov na leto.
Občine solastnice bodo po prenosu lastništva upravljanje poverile podjetju Vodovodi in kanalizacije Nova Gorica, je povedal šempetrski župan Milan Turk:
Od leta 2012 je bil lastnik namakalnega sistema Sklad kmetijskih zemljišč, ki je med drugim lastnik tudi petine zemljišč na tem območju. Martin Brus je napovedal, da bodo podaljšanje pogodb z 80 zakupniki pogojevali tudi s podpisom pogodbe za namakanje. Tudi sami v tem času niso stali križem rok:
V delu je tudi geodetski posnetek območja, ki bo nared do konca leta, je povedal Brus, novim lastnikom bo nudil natančne informacije o lokaciji razvodov in zemljišč.
Predhodnica prenosa lastništva je bilo leta 2018 podpisano pismo o nameri o ureditvi razmer na pregradi Vogršček, ki so jo občine podpisale z državo, slednja je z 11 milijonsko sanacijo zadrževalnika svojo obvezo tudi izpolnila.
Rezultat slednjega je bil tudi višji pritisk v ceveh, zaradi česar so letos zabeležili 35 poškodb, katerih sanacija je doslej stala 50.000 evrov, je še povedal Martin Brus.
Uporabniki namakalnega sistema so doslej na hektar površine plačali 80 evrov pavšala na leto, obenem pa še 32 evrov za vzdrževanje osuševalnih jarkov. Župan Turk zagotavlja, da je to znesek, ki se na letni ravni izplača celo na zemljiščih s travinjo.
Da si kmetijstva brez vode, tako za zalivanje kot pomladno oroševanje, v Vipavski dolini ni moč misliti, čivkajo že tudi vrabci. Kar v tem trenutku pridelovalce najbolj skrbi je seveda morebitno povišanje cen, je dejal Srečko Kofol, ki v treh občinah obdeluje 5 hektarjev zemljišč:
Da bi bilo podpisnikov pogodbe o namakanju čimveč, najbolje pa kar vsi kmetje, se strinja tudi Kofol, saj se s tem cena vzdrževanja porazdeli med več uporabnikov, ki za vodo nato plačujejo manj.
V tem trenutku morajo občine na občinskih svetih do prevzema, torej še v tem letu, sprejeti odlok o izvajanju gospodarske javne službe, nato pa jih bo čakalo podpisovanje pogodb o namakanju. Minimalni pogoj za pridobitev državnih sredstev je sklenitev pogodb za vsaj 50 odstotkov zemljišč.
Primož Božič
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!