Neža Vončina
Voditeljica programa
Katja Brišar
Tehnična urednica programa
Zavod za turizem Miren-Kras je v sodelovanju z Zavodom za gozdove Slovenije včeraj in danes pripravil drugo vseslovensko pogozdovanje pogorelih površin na mirenskem Krasu.
Zavod za gozdove je za pogorele površine pripravil sanacijski načrt, v katerem so za pogozdovanje predvideli 1000 hektarjev površin, od tega eno desetino za nasaditev s sadikami dreves, ostale pa za setev z želódom in drugimi semeni.
Površine pogozdujejo s toploljubnimi listavci, lani denimo večinoma s trokrpim javorjem, hrastom, maklénom in koprívcem. Doslej so na okoli 15 hektarjih površin nasadili okoli 20.000 sadik ter na 127 hektarjih posejali 1,2 tone semen, letošnji načrt predvideva zasaditev 50.000 sadik.
Kakor je dejal Boštjan Košiček, vodja sežanske enote Zavoda za gozdove, je približno petina predvidenih površin nujnih za pogozditev in te bodo zasadili že letos, sicer pa jih omejuje tudi čiščenje lesa s pogorišč:
IZJAVA: Boštjan Košiček 1 (0:39)
Sadike iz v naravi pobranih semen vzgajajo drevesnice s koncesijo za vzgojo sadik za gozdarstvo, je povedal Košiček, semena morajo prihajati iz gozdov s certifikatom gozdarskega inštituta.
Tako sajenje sadik kot setev semen imata svoje prednosti in slabosti, je dejal Košiček:
IZJAVA: Boštjan Košiček 2 (0:44)
Pri sadikah, kjer je seveda najprej potrebno izkopati luknjo, se pridobi leto ali dve rasti, vendar izgubi pestrost:
IZJAVA: Boštjan Košiček 3 (0:42)
Kras je bil pred sto leti pustinja in so ga že takrat pogozdovali, sedaj pa je na pogorelih območjih znova ostal praktično le kamen. Take površine bi bile brez zaščite znova prepuščene eroziji, je povedal Košiček:
IZJAVA: Boštjan Košiček 4 (1:33)
Drugo vseslovensko pogozdovanje na Cerju je ime akcije, ki jo je center Skupaj za Kras včeraj danes in pripravlil na pogorišču lanskega velikega požara na Krasu.
Manjša pogozdovanja se sicer vršijo prek celega leta, nam je zaupala Ariana Durnik, direktorica Zavoda Miren Kras, ki je poleg Zavoda za gozdove in Fundacije Vrabček upanja koordinator zbiranja sredstev in obnove pogorelih površin.
Poleg prostovoljnega dela in donacije finančnih sredstev pa je v ta namen zraslo tudi več projektov, denimo mila Krashko, izdelana iz pepela pogorelih dreves. Pri nakupu enega mila se zberejo sredstva za nakup treh sadik, predsednica države pa ga je pred kratkim izbrala za protokolarno darilo.
Mladi iz Krasa so lani zagnali projekt 'majčka za Kras', ki jo sedaj ponujajo na različnih dogodkih, večje število dreves, 600, je doniral tudi Tibor Pranjić, ki je lani prekolesaril pot od Benetk do Mont Blanca in za vsak prevožen kilometer doniral eno sadiko.
Včeraj in danes se na Krasu odvija največja prostovoljska akcija, namreč sajenje drevesnih sadik, h kateremu vabijo vse ljudi dobre volje.
Primož Božič
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!