Melita Pavšič Levpušček
Voditeljica programa
Katja Brišar
Tehnična urednica programa
Na včerajšnji novinarski konferenci sta direktor ZD Idrija Tomaž Glažar in strokovni vodja Miloš Simov izpostavila, da postopoma razrešujejo kadrovski primanjkljaj v ambulantah družinske medicine. Zdravnica, ki se je vrnila s porodniškega dopusta, kje že prvi dan opredelila 90 pacientov in ne sprejema novih, na delo v ambulanti se pripravlja nova zdravnica iz Bosne in Hercegovine, ki naj bi po že opravljenem izpitu iz slovenščine in strokovnem izpitu aprila, z majem začela opredeljevati paciente, predvidoma okoli 1500. Posledično se bodo postopoma uredile tudi kadrovske razmere v nujni medicinski pomoči. Pred vrati pa je nov problem: možnost ukinitve rentgena in razvojne ambulante za otroke.
Zaradi nesprejetega splošnega dogovora med deležniki v zdravstvu bo morala vlada sprejeti uredbo, v kateri ena od smernic ministrstva za zdravje za prihodnji dve leti narekuje ZZZS, da ne sklene pogodbe z izvajalcem za program, kjer ima ta manj kot 0,2 tima, kar bo prizadelo tudi ZD Idrija, saj bodo s tem izgubili tri programe, med njimi tudi rentgen (ostal bo le samoplačniški) in razvojno ambulanto za otroke s centrom za zgodnjo obravnavo. V obravnavi na rentgenu je bilo letos skoraj 2600 pacientov iz Idrije in okrog 500 iz Cerknega. Vsi ti se bodo po ukinitvi morali voziti v šestdeset ali več kilometrov oddaljene kraje ali pa plačati za storitev, kar je za bolne in poškodovane ter socialno šibke paciente dodatna obremenitev, opozarja direktor ZD Idrija Tomaž Glažar.
Kot poudarja Miloš Simov, rentgen, za katerega v Idriji sploh ni čakalnih vrst, ni privilegij ali nadstandard storitev, ampak nepogrešljiv del kakovostne vsakodnevne obravnave pacientov na primarni ravni. V Idriji so bili tudi eni od začetnikov otroške razvojne ambulante na Slovenskem, kjer že sedaj opravijo za 0,26 programa, a jim ministrstvo kljub dolgoletnim prošnjam ne odobri 0,2 programa. Zdravnica je letos v razvojni ambulanti obravnavala 107 otrok, ki bi se sicer morali voziti v Ljubljano.
Glažar in Simov odločno nasprotujeta ukinjanju programov, tudi v Skupnosti občin Slovenije pozivajo ministrstvo za zdravje k umiku omenjene smernice, v Združenju zdravstvenih zavodov pa opozarjajo na posledice, saj se bo pomembno zmanjšala predvsem časovna dostopnost uporabnikov do določenih zdravstvenih storitev. Odločitev o tem, ali bodo vztrajali pri diskriminaciji prebivalcev manjših krajev, je sedaj na strani ministrstva za zdravje, ki bo pripravilo uredbo.
Metka Rupnik
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!