Simona Skočir
Voditeljica programa
Zavod za turizem Nova Gorica in Vipavska dolina, pridelovalci goriškega radiča in gostilne, ki ga uporabljajo pri svojih jedeh, so v ponedeljek pripravili predstavitev in tekmovanje v pripravi solate iz te edinstvene zelenjave. Sezonsko okno za uporabo réguta je izjemno ozko, začne se konec decembra in traja največ do februarja.
Za Sašo Goloba, ki pri Območni obrtno-podjetniški zbornici Nova Gorica načeluje sekciji za gostinstvo, živilstvo in turizem, je opozarjanje na posebnost te vrste radiča samoumevno, saj gre za avtohtono in butično zelenjavo, ki je vredna posebne pozornosti.
Nedavni dogodek so poimenovali 'nazaj h koreninam', ki pomeni predvsem to, da so radič uporabili za solato, kar je bila tudi tradicionalno najpogostejša jed:
IZJAVA: Saša Golob nazaj h koreninam
Kakšne pa so posebnosti goriškega radiča?
IZJAVA: Saša Golob posebnosti reguta
Régut gostinci lahko uporabijo v čisto vsakem delu obeda, je povedal Jakob Golob iz solkanske Ošterije Žogica, od predjedi, do glavne jedi, sladice in solate. Naredili so tudi že marmelado, s koreninami so aromatizirali tropinovo žganje in pripravili gin. Poseben okus naj bi izviral iz mineralov, ki so se v tisočletjih nalagali na solkanskem polju.
Kako je ta radič prišel na Goriško je zavito v tančico skrivnosti, je pa izpričan zadnjih 150 let, je povedal avtor knjige o goriškem radiču Toni Gomišček, tako stara je namreč literatura, kjer najdemo zapis, da je tu najti
Ker v starejših zapisih o Goriški ni najti omembe tovrstnega radiča in ker je Habsburška monarhija leta 1866 izgubila Benečijo vključno s Trevižem, kjer pridelujejo podoben radič, Gomišček domneva, da so ga sem prinesli od tam priseljeni kmetje. Nenavadno je denimo, da med Trevižem in Solkanom, ki sta 100 kilometrov narazen, ni nikjer drugje najti česa podobnega.
Jurij in Jasmina Golob, ki goriški radič ponujata svojim gostom v Gostilni Štirna v Opatjem Selu pravita, da gre za uspešnico:
V Gostilni Štirna na en konec tedna porabijo 3-4 kilograme goriškega radiča, ki dosega ceno od 20 do 25 evrov na kilogram.
Primož Božič
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!