Simona Skočir
Voditeljica programa
Pred občino v Kanalu ob Soči se je včeraj znova zbralo okoli 200 protestnikov, ki so opozorili na nesprejemljivost spreminjanja zakona o okolju, ki bi zaprl cementarno Salonit Anhovo. Kanalski župan Miha Stegel odgovarja, da sprejetje zakona ne pomeni zaprtja. Državni zbor bo predlog predvidoma ponovno obravnaval v ponedeljek.
Poleg zaposlenih v Salonitu Anhovo, ki so bili večinski udeleženci protesta, so zahteve sveta delavcev podprla še nekatera kanalska društva in Oskar Komac, predstavnik delojemalcev v Državnem svetu. Kakor pravijo, bodo pri svojih zahtevah vztrajali, dokler bo potrebno.
Zaposleni v Salonitu so znova opozorili, da je izenačitev mejnih vrednosti med sežigalnicami in sosežigalnicami nemogoča, da tovrstnih tehnologij v svetu ni in da je za razliko v izpustih kriva predvsem surovina, ki se žge v rotacijski peči.
»Drugačne mejne vrednosti izhajajo predvsem iz drugačne temperature sosežiga v cementarnah in sežiga v namenskih sežigalnicah,« je pojasnil razvojni inženir v Salonitu Sašo Seljak, »v cementarni je temperatura gorenja do 2000 °C, v sežigalnicah okoli 1000 °C, kar denimo vodi v večje izpuste NOx.« Cementarna naj bi sicer bila v tem trenutku povprečno med 20-imi najboljšimi cementarnami v Evropi, je še dejal Seljak.
Opozorili so, da predlog zakona ne izboljšuje okolja, temveč da ogroža življenje v občini in eksistenco okoli 300 zaposlenih ter še okoli 800 delovnih mest v drugih podjetjih, ki poslujejo s cementarno.
Predstavniki delavcev so se v času med prvim in današnjim protestom sestali z županom, vendar pogovori niso dali rezultatov. Od njega so zahtevali, da predstavi strokovne podlage za zakonski predlog. Stegel je v odgovoru navedel, da je občinski svet predlog zakona podprl, da pa ni naloga občine podajanje tovrstnih pojasnil.
Protesta se je udeležil tudi predstavnik obrtnikov, ki delujejo v obrtni coni Anhovo, Boris Kaluža. Kanalska občina jim je z nedavno sprejetim odlokom o nadomestilu za uporabo stavbnega zemljišča po njegovih besedah za 500 odstotkov zvišala nadomestilo, kar je po njihovem mnenju diskriminatorno, saj bodo tovrstnega povišanja deležna le podjetja v tej obrtni coni.
Državni svetnik Oskar Komac je dejal, da gre pri zgodbi o Salonitu za pogrom nad kapitalom in željo po prilastitvi njihovega dobička. Cementarno je izpostavil kot primer dobre prakse na področju plač delavcev, predlog zakona pa je označil za ciničen, saj da predpisuje nemogoče, s čimer se slovenskemu gospodarstvu nalaga večje zakonske obremenitve, kot jih pozna Evropa.
Primož Božič
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!