Simona Skočir
Voditeljica programa
Evropska komisija je pred dnevi na seznam spomeniških območij z znakom evropske dediščine umestilo četrto spomeniško območje iz Slovenije, in sicer cistercijanski samostan Stična in nekdanji cistercijanski samostan v Kostanjevici na Krki. Oba samostana sta vpisana kot sestavni del nadnacionalnega spomeniškega območja oziroma združenja 17 monumentalnih samostanov v šestih različnih evropskih državah v Sloveniji, Nemčiji, Franciji, Avstriji, na Poljskem in Češkem.Vtrednote, ki jih simbolizira znak evropske dediščine, so humanost, solidarnost, strpnost, povezovanje in medkulturni dialog.
Cistercijanski red je v deželah, kjer je deloval, pustil pečat že od srednjega veka dalje. Zaradi vpliva cistercijanov sta si krajina in poselitvena struktura v oddaljenih območjih Evrope podobni: ker so samostani morali biti samooskrbni, so v svoji okolici razvili široko gospodarsko mrežo.
V okolicah samostanov najdemo sofisticirane hidrotehnične sisteme za oskrbo samostana in pridobivanje energije, razvilo se je ribogojstvo, nastajale so specializirane kmetije z ustrezno velikimi zemljišči za poljedelstvo in živinorejo kot gospodarsko osnovo samostanskega gospodarstva, veliki gozdovi za gradnjo in oskrbo s kurjavo, vinogradništvo, vključno s sadjem in hmeljem, ter mestne samostanske trgovine za prodajo presežkov.
Podelitev znaka evropske dediščine novim spomeniškim območjem bo 17. aprila letos v Antwerpnu.
Metka Rupnik
Za komentiranje se morate prijaviti. Če še nimate uporabniškega računa, si lahko tega ustvarite brezplačno!
Komentarji ne odražajo stališča uredniške politike Primorskega vala. Prosimo, da se pri komentiranju držite teme in ne uporabljate sovražnega govora.
Bodite prvi pri komentiranju novice, oddajte svoj komentar!